Aquesta peça medieval de teatre religiós s'interpreta arreu de maneres
molt diverses · La versió mallorquina forma part del Patrimoni Cultural
Immaterial de la UNESCO
'Lo jorn del Judici/ parrà qui haurà fet servici.' Aquests són els primers versos del "Cant de la Sibil·la",
una peça medieval de teatre religiós que pronostica l'arribada del
messies i una terrible fi del món. Té una durada de cinc minuts i es
representa el 24 de desembre a la nit, ben bé abans de la missa del
Gall. Normalment el protagonitza un nen o una dona vestits de sibil·la
–una endevinadora del món pagà–, amb mantell de seda i una espasa a la
mà. La cançó, que sol ser interpretada 'a cappella', es basa en una
melodia d'origen mossàrab i va ser traduïda al català al segle XIII.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEgAg4IXAWzL15tEhJLW8OWLQ2l3HvBYIeFVPr3J0Yl5c9cCraZc8P8lBFl_R0MkbpdwWhP4hrMjI1t9EDf0L_ojBRtB9RcEDVtt3832uJnmVGPVlBixKTwTssjui9WxMCllALOuKTiHTV0/s1600-rw/thumb_474__4.jpg)
Alguer. Una de les interpretacions més especials que
es fan del cant és la de la catedral de l'Alguer, on no s'ha
interromput mai. Hom l'anomena "Lo senyal del judici"
i és interpretat per un canonge, acompanyat de dos infants. La versió
que se'n fa no és la mallorquina, sinó una de més afí al manuscrit de la
Seu d'Urgell.
Santuari de Lluc. És la representació més curosa i
ritualitzada de totes les que es fan a Mallorca. La sibil·la és un dels
nens de l'escolania, coneguts popularment per 'blauets', i canta enmig
de la penombra per afegir tremendisme a l'escena. El cant és tan
impressionant que, quan s'acaba, la sibil·la marxa solemnement sense que
cap feligrès tingui el coratge de badar boca.
Palma. El 'Cant de la Sibil·la' s'interpreta en
moltes poblacions de Mallorca, però una de les representacions més
genuïnes es la que es fa a la Seu de Palma. La tradició s'hi ha
preservat en el curs dels segles i només va deixar d'interpretar-se
durant tres anys, del 1572-1574. A la Seu, hi canta una soprano
professional.
Ripoll. Una de les primeres representacions
consignades del cant és la que es feia al segle X al monestir de Ripoll i
que posteriorment es va difondre per tot el país. El 2012 es va
recuperar amb una soprano i acompanyament coral i d'orgue. La sibil·la
hi apareix enmig de la foscor del temple acompanyada de dos infants que
porten ciris.
La Seu d'Urgell. A la catedral de la Seu d'Urgell fa
tres anys que es va recuperar el cant amb interpretació de soprano, cor
i acompanyament d'orgue. Té la particularitat que s'hi canta una versió
autòctona de l'Ordinari de la Seu que data del 1538 i és en català.
Sant Iscle d'Empordà. Tot i que el cant fa pocs anys
que es va recuperar en aquesta església romànica, la cosa més important
hi és la partitura. Data del segle XIV i és una versió força especial i
molt arcaica. Això fa que sigui una de les més antigues del Principat i
serveixi per a estudiar el recorregut del cant i la transmissió a
Mallorca.
Gandia. La representació més antiga que es fa al
País Valencià del cant és la de l'ermita de Santa Anna de Gandia, que
començà el 1979. Va ser declarada Bé Immaterial de Rellevància Local
perquè s'hi canta la versió d'un manuscrit del segle XVI aparegut al
'Cançoner de Gandia'. En aquest cas, la cançó és interpretada per una
nena.
València. Des que hi fou recuperada el 2011 a la
Catedral de València s'hi representa la versió del 'Cançoner de Gandia',
amb un infant i una mezzosoprano. La música va a càrrec dels
instruments tradicionals de la Capella de Ministrers.
Ontinyent. La representació de la Vall d'Albaida és
molt completa, perquè abans del cant s'hi representa la marxa
processional de la Dansa de la Mort i es mobilitzen una vuitantena de
persones. El 'Cant de la Sibil·la' s'hi interpreta des de l'any 2000 i
es fa a dues veus de soprano, a més de l'acompanyament d'un cor i música
d'orgue.
Teulada. L'any 2011, amb motiu de la commemoració
del quart centenari de la repoblació mallorquina de les terres de la
Marina es va recuperar a Teulada la tradició medieval del 'Cant de la
Sibil·la'. Es fa el 23 de desembre i comença amb un repic de campanes.
Després la sibil·la, que és representada per un nen, surt en cercavila
fins a l'església de Santa Caterina, on canta.
El 'Cant de la Sibil·la' també s’interpreta en moltes altres
poblacions del país, com ara Felanitx, Campos, Llucmajor, Valdemossa,
Sueca, Vic, Tarragona, Lleida, Barcelona... En els darrers anys ha
assolit molt renom la interpretació que fa la cantant Maria del Mar Bonet a la parròquia de Sant Gervasi de la Bonanova de Barcelona.
Cap comentari :